![](https://static.wixstatic.com/media/64c9d9_93e42bc92fb94c5c832e335a54b4996a.jpg/v1/fill/w_1920,h_1283,al_c,q_90,usm_0.66_1.00_0.01,enc_auto/64c9d9_93e42bc92fb94c5c832e335a54b4996a.jpg)
![](https://static.wixstatic.com/media/13842724fcdd9913d01a989df0e7e0eb.png/v1/fill/w_79,h_79,al_c,q_85,usm_0.66_1.00_0.01,enc_auto/13842724fcdd9913d01a989df0e7e0eb.png)
ST.CROIX
Laivsettingen
Ã…rstall
1792 (når på året kommer ann på været den laivuken. Avsløres på workshopen)
Hvor
Hillerød gods ligger i en liten fjordtarm rett utenfor Fredriksted på St.Croix. (I dansk vestindia, Karibien)
Hvorfor er de der?
Slavene er der fordi de ikke har noe valg, men herskapet har bestemte grunner. Familien Drejer skal komme på besøk fra Danmark fordi Juliane Therese Drejer og Benedict Johannes Mikkelsen er forlovet og skal gifte seg. Ettersom Drejerfamilien er i slekt med Williams inviterer Mikkelsen begge familiene til et par dager med samvær og lystigheter slik at alle kan bli kjent med hverandre og båndene mellom familiene sterkere.
Laiven starter med at familiene Drejer og Williams ankommer Hillerød. De har med seg de av slavene som har vært lånt ut til Williamsplantasjen den siste måneden og en bussal som Williams har kjøpt for Fru Mikkelsen.
Fakta om Hillerød
- Eies av Konstance Marie Mikkelsen (født: Jensen)
- Ektemannen Abraham Sophus Mikkelsen har forskjellige små embeder i Fredriksted og bidrar til inntekten på dette vis.
- Kokka (Olivia) har ansvar for kjøkkenslavene og Husholdersken (Grace), som også er nanny for barna i huset har ansvar for husslavene. Disse to er de to slavene med høyest posisjon og mest ansvar på Hillerød. Oppsynsmannen Ulrik Mogens styrer markslavene og arbeider tett med Grace og Olivia i det daglige.
- Hillerød gods ble bygget i 1740 av Konstance Marie Mikkelsens' far Konrad Jensen (fra Hillerød). Mikkelsen hadde først bodd på øya i 8 år og arbeidet seg opp midler. Da Hillerød ble bygget startet det først ut som tobakksplantasje men han valgte å selge størstedelene av markene dyrt til Williamsframilien fra england i 1765. Williamsfamilien startet med sukker. Jensen fikk ingen sønner og Hillerød tilfalt da den da enda ugifte datteren Konstance Marie. Med pengene de fikk av salget overtalte den unge Konstance Marie sin far til å investere i aksjer på handelsskip, og dette utgjør stadig majoriteten av inntektene til Hillerød.
- I stedet for å la slavene selv bygge små stråhytter eller ha tradisjonelle småhytter som så ofte blåste vekk og skadet slavene i orkansesongen, lot Mikkelsen slavene bygge en mer stødig slavestue. I tilegg bor noen av slavene i svalgangen på hovedhuset. Fordelen er at orkansesongen ble tryggere, men ulempen ved å gå vekk fra de tradisjonelle hyttene var at familier ikke lenger like lett kunne bo uforstyrret sammen.
- Hillerød har enda en liten mark hvor de dyrker tobakk, men mest for eget bruk og som en liten bi-inntekt. (Det er ikke innhøsting under laiven, så ingen skal jobbe der. Tobakksmarken ligger bak en skogsstripe på kanten av eiendommen og er ikke i spill).
- Williamsplantasjen er deres nærmeste nabo og familiene har vært gode venner siden Konstance Marie var barn og venninne med Elizabeth Caroline Williams. Mikkelsen låner årlig ut noen av sine markslaver til å arbeide på sukkermarkene til Williams under innhøstningen der. På grunn av Williamsplantasjens geografiske nærhet og det at noen blir lånt ut dit hvert år, gjør at mange av slavene på de to stedene har dannet seg vennskap, fiendeskap og kjærlighetsforhold.
- Et stykke lenger vest på St.Croix ligger plantasjen til familien Van der Linden. En familie med gode bånd til Mikkelsenfamilien gjennom årene og som ble enda sterkere da arvingen til Hillerød, Konrad Nikolai giftet seg med Josina Helena van der Linden for 4 år siden.
Slaver på Hillerød
Husslaver: 7
Kjøkkenslaver: 7
Markslaver: 11
Ettersom Hillerød kun er et lite privatgods og ikke en plantasje involverer det mindre farlig arbeid her, men betyr ikke at det er lett. De slavene som årlig også lånes ut til Williamsplantasjen arbeides hardt der, men arbeider kun i en begrenset periode og bare med innhøstningen. (Høste sukkerrør, men ikke smelte det og drive med farlige redskaper, ettersom de ikke er Williams eiendom).
Hillerød er et lite gods med bare 25 slaver, så de fleste av dem kjenner til hverandre, i motsetning til Sukkerplantasjen til Williams hvor det er 150 slaver og mye høyere dødelighet. Selv om de også er slaver på Hillerød er likevel tanken på å skulle selges til en sukkerplantasje mye verre.
-----------------------------------------------
Kort om St.Croix
- Er en liten øy til tross for å være den største kolonien i det danske "imperiet".
- Befolkning: 2000 hvite, ca. 1000 frie kulørte, og ca. 23.000 slaver.
- St.Croix ble dansk eie i 1733, før dette har den blant annet vært eid av forhåndsvis Frankrike, Spania, England og Nederland. Øya lå nærmest øde til 1733 hvor den ble solgt til Danmark som hurtigt tillot alle nasjonaliteter og trosamfunn å immigrere dit. Så selv om St.Croix nå er en del av Danmark utgjør danskene høyst 10% av de som bor her. Slaver som er født i vestindien og afrika utgjør den største andelen. Av de hvite utgjør Engelskmennene og irene flertall, men det er for eksempel også mange nederlendere og noe franskmenn og spanjoler her. Danskene var som regel embedsmenn og militære, om enn nasjonaliteten deres ofte var av noe blandet art. (nederlandsk/engelsk/dansk opprinnelse).
- Slavene er stort sett markslaver, som må jobbe på jordene (85%). Av de resterende slavene får halvparten jobbe som husslaver av ulik sort, og den andre halvparten jobber som håndtverkere.
- De eneste to virkelig urbane områdene er Christiansted (ca. 4000 innbyggere) og Fredriksted (ca. 1000 innbyggere). Ellers er befolkningen spredt ut på plantasjer og enkelte små landsbyer.
- Øya har en egen avis: The Royal Danish American Gazette. (Innholdet er på engelsk & så dansk)
- St.Croix har også flere teatre, (i Christiansted og Fredriksted). Her spilles for det meste engelske stykker. Inger svarte (hverken frie eller slaver) får adgang her
Dansk vestindien
- Danmark har overherredømme over tre øyer i det karibiske hav, en område hvor ulike koloniherrer har tatt hver sine øyer. Fremfor alt briter, franskmenn og spanjoler har gjort erobringer her, men også Nederland og Danmark hadde egne øyer. Det danske territoriet bestod av St. Croix, St. Thomas, og St. Jan. Disse øyene har en egen dansk vestindisk regjering, ledet av en guvernør (for tiden Ernst Frederik von Walterstorff), som administrerer et lite korps av embetsmenn. Mens St.Croix ennå tjener godt på sukkerhandelen, har St. Thomas blitt gjort til en frihavn hvor skip fra alle riker kan handle.
- En direkte reise fra Danmark til Dansk Vestindien tok ofte to måneder. Reisetiden var langt kortere til Amerika, og selv fra de nordligste byene tok ikke reisen normalt mer enn to uker. St.Croix og de andre øyene var ikke selvforsynte, og trengte både mat og andre varer utenfra. Gjennom størstedelen av 1700-tallet ønsker Danmark å holde all handel innenfor egne grenser, og legger høy toll på alle varer som importeres fra utlandet. Dette skaper derimot gjentatte problemer på øyene, da danske forsyninger hverken er store nok, eller gode nok for koloniene. Øyas innbyggere, med varierende grad av aksept fra guvernørene, har derfor lenge importert varer fra Amerika. Handelen er i dag vesentlig friere enn tidligere, men selv nå er ikke danske ambisjoner om å tjene mer penger på øyene, alltid like forenelig med innbyggernes behov. Særlig har toll på varer fra Amerika vært et tilbakevendende problem.
- Danmark har svært lite militær slagkraft på sine øyer, og vil ikke kunne stå imot en invasjon fra noen av sine rivaler her. Den store andelen ikke-danske kolonister har også skapt usikkerhet om borgerne her vil delta i et forsvar. Det har derfor blitt desto viktigere for lokale danske krefter å ha et godt forhold til nærliggende øyer.
- Det har blitt bestemt i København i år (1792) at all import av slaver skal opphøre i 1803. I perioden opp til dette vil man forsøke å importere mest mulig slik at kolonien vil få en bærekraftig slavebestand i fremtiden, når importen stoppes for godt. For at det skal bli billigere å eie slaver har slaveskatten blitt redusert. (Spesielt på kvinner). Denne nye forordningen ble bestemt pga økonomiske grunner. (Ikke etiske). Om enn flere som visste om tilstandene på slaveskip kunne mene at overfarten fra afrika kunne være noe traumatisk, så var det å eie og avle slaver i koloniene noe annet og overhodet ikke forkastelig.
![](https://static.wixstatic.com/media/64c9d9_dca427777fc6476c943925f50484bcd3.jpg/v1/fill/w_137,h_101,al_c,q_80,usm_0.66_1.00_0.01,enc_auto/64c9d9_dca427777fc6476c943925f50484bcd3.jpg)
![](https://static.wixstatic.com/media/64c9d9_92509f97566242f59f171bb0db45334a.jpg/v1/fill/w_136,h_101,al_c,q_80,usm_0.66_1.00_0.01,enc_auto/64c9d9_92509f97566242f59f171bb0db45334a.jpg)
![](https://static.wixstatic.com/media/64c9d9_1aeeddf596ce4a18a7b58a55f8b30cc6.jpg/v1/fill/w_136,h_101,al_c,q_80,usm_0.66_1.00_0.01,enc_auto/64c9d9_1aeeddf596ce4a18a7b58a55f8b30cc6.jpg)
![](https://static.wixstatic.com/media/64c9d9_6b0cac8de74f4cfd9c3dba47e848321f.jpg/v1/fill/w_140,h_98,al_c,q_80,usm_0.66_1.00_0.01,enc_auto/64c9d9_6b0cac8de74f4cfd9c3dba47e848321f.jpg)
![](https://static.wixstatic.com/media/64c9d9_e0fb76d50fc14b6cbb666c56846e0e40.png/v1/fill/w_143,h_102,al_c,q_85,usm_0.66_1.00_0.01,enc_auto/64c9d9_e0fb76d50fc14b6cbb666c56846e0e40.png)
![](https://static.wixstatic.com/media/64c9d9_1a193ba8777d4987aa0ea97590135610.jpg/v1/fill/w_81,h_125,al_c,q_80,usm_0.66_1.00_0.01,enc_auto/64c9d9_1a193ba8777d4987aa0ea97590135610.jpg)
![](https://static.wixstatic.com/media/64c9d9_5db287e547bc4fe2b6ddb743300398ec.jpg/v1/fill/w_168,h_111,al_c,q_80,usm_0.66_1.00_0.01,enc_auto/64c9d9_5db287e547bc4fe2b6ddb743300398ec.jpg)
![](https://static.wixstatic.com/media/64c9d9_a3affd31b19d47eda5fcaa2054049fc4.png/v1/fill/w_169,h_60,al_c,q_85,usm_0.66_1.00_0.01,enc_auto/64c9d9_a3affd31b19d47eda5fcaa2054049fc4.png)
![](https://static.wixstatic.com/media/64c9d9_7e8f6ed8516246f2af45b502b04d0d53.jpg/v1/fill/w_218,h_127,al_c,q_80,usm_0.66_1.00_0.01,enc_auto/64c9d9_7e8f6ed8516246f2af45b502b04d0d53.jpg)
"Revolusjoner, revolusjonsforsøk og nye, liberale grunnlover setter sitt preg på den vestlige verden. I Vestindien blir man mest berørt av et slaveopprør på St. Domingue (nåværende Haiti), inspirert av revolusjonen i Frankrike."
Om du vil vite mer om hva som skjer i verden rundt 1792 kan du få insprasjon til å lete her:
Den Amerikanske frigjøringskrig: (1775-1783)
Storbritania inngår fred med 13 amerikanske kolonier i 1783. I 1788 blir de revolusjonære koloniene republikker og danner en konfederasjon med felles grunnlov. Denne konflikten var lønnsom for dansk handel, men etter krigens slutt blir det økonomisk utfordrende. Amerika er en viktig handelspartner for St.Croix og til tross for statens forsøk på det motsatte, må det meste av fødevarer hentes herfra.
Revolusjon i Frankrike (1789-pågår)
- Selv om den franske revolusjon oppfattes som urovekkende av mange, er det også mange på St.Croix som tror at den nye krigen som har kommet i gang, vil skape en tilsvarende vekst i økonomien som hva den amerikanske revolusjonen gjorde. Handelsmenn ser for seg "florissante" tider.
- Opplysningsideer (kritisk tenkning, religiøs toleranse, vitenskap, m.m.) brer om seg. Ideene har lange røtter, men har blitt spredd blant borgerstanden i stadig større grad de seneste tiårene.
- I 1789 innkaller Ludvig XVI stenderforsamlingene for å diskutere hvordan håndtere den økonomiske krisen den franske stat har havnet i. Det hele kuppes av borgere, som utnytter muligheten til å etablere en nasjonalforsamling. Ludvig XVI er inaktiv, og klarer ikke ta kontrollen over situasjonen. I august gir nasjonalforsamlingen en proklamasjon om menneskerettigheter, og avskaffer alle føydale privilegier.
I 1790 etablerer revolusjonen seg. Ludvig XVI anerkjenner offisielt et konstitusjonelt monarki, og geistlige blir statsansatte. Samtidig øker de økonomiske problemene i omfang.
- I april 1792 erklærer det nye Frankrike krig mot den tysk-romerske keiseren. Stemningen i Paris blir stadig vekk mer krigersk, og kongens innflytelse svekkes daglig.
Slaveopprør på St.Domingue
August 1791 begynner et massivt slaveopprør på St.Domingue, (en fransk koloni) innledningsvis ledet av innfødt heksedoktor. Både sorte og hvite blir drept i tusentall, og slavene vinner kontroll over en del av øya. Da er 180 sukkerplantasjer brent ned, samt hundrevis av kaffe og indigoplantsjer. Nasjonalforsamlingen i Frankrike velger å gi alle frie svarte, fulle politiske og sivile rettigheter i mars 1792 for å få tilbake kontrollen. Resten av vesten og Amerika er sjokkert over dette valget men Frankrike som nå har sendt 6000 soldater dit var veldig ivrige på å få stanset opprøret. I øyeblikket er det nå roligere.
Mange europeere er skremt, og spredning av franske ideer blir aktivt forsøkt hindret. De på store plantasjer på St.Croix blir også nervøse av dette og strammer grepet om sine egne slaver for å holde dem i sjakk. Slaver som har vært på franske øyer blir sjeldnere og sjeldnere kjøpt.
Revolusjonært Nederland
Et forsøk på revolusjon vokser seg stort i Nederland i 1787, hvor Preussen måtte sende deler av sin egen hær for å holde kontroll på situasjonen. Den franske revolusjonen har vekket kamplysten til disse til live igjen, og Nederland er på ny urolig. Landet er splittet mellom reformvennlige Patrioter og kongevennlige Orangister.
-Et tilsvarende forsøk gjøres i de Østerrikske nederlendene i 1790, hvor de revolusjonære erklærer "De forente belgiske stater". Opprøret slås ned i desember samme år.
Polens nye grunnlov
I Polen utsteder nasjonalforsamlingen i 1791 en ny grunnlov. Intensjonen er å styrke landet mot Russland og Preussen, som begge allerede har tatt deler av Polen. Loven er tolerant, liberal og nyskapende, og vekker sterkt raseri særlig i Russland. Mange forventer at stormaktene i Øst-Europa vil prioritere situasjonen i Polen, fremfor å gjøre noe med Frankrike.
Kongedrap & statskupp
- I Sverige tok kong Gustav III enevoldsmakt i 1789. Han blir skutt av en av sine egne adelsmenn i mars 1792.
- Danmark har vært gjennom flere kupp de seneste tiårene. Livlegen J.F. Struensee tok makten i 1770, ved å tilegne seg kontroll over den psykisk syke kongen Christian VII. Struensee ble veltet i 1772, i et komplott hvor bl.a. Ove Høegh-Guldberg var sentral. Struensee hadde vært en internasjonal fritenker, Guldberg var konservativ og dyrket det danske. I 1784 ble også Guldberg veltet, i et kupp ledet av kronprins Fredrik, som også i 1792 er landets sterke mann. . Kretsen omkring kronprinsen, særlig ledet an av minister A.P. Bernstorff, er moderate opplysningsmenn, som ønsker en større grad av rasjonalitet og frihet i det dansk-norske regimet.
Et vulkanutbrudd på Island i 1783-1784 får konsekvenser for hele Europa, med ekstremtemperaturer og mange dødsfall (sult, tørke, forgiftning, osv)
-----------------------------
Oppfinnelser & spennende nyvinninger
- "Spinning Jenny" oppfinnes i 1764, og til tross for noen tidlige tumulter, blir oppfinnelsen en stor suksess. Britisk tekstilproduksjon vokser betydelig.
- Richard Arkwright utvikler i Storbritannia tekstilproduksjon til nye høyder gjennom 1780-årene. Landets produksjon begynner å skille seg mer og ad fra resten av Europa.
- Et av verktøyene Arkwright tar i bruk er dampmaskinen, som riktignok har eksistert i mange tiår, men som får stadig nye bruksområder.
- Montgolfier-brødrene flyr gjennom luften i 1782. En varmluftsballong gir dem en ferd som vekker stor oppmerksomhet både i Frankrike og verden.
- I april 1792 tester Frankrike ut en ny teknologi for første gang - guillotinen. Dette skal være en mindre smertefull måte å gjennomføre henrettelser på.
![](https://static.wixstatic.com/media/64c9d9_ac3389cb8dca4b0eb4943a0256e0c28b.jpg/v1/fill/w_181,h_145,al_c,q_80,usm_0.66_1.00_0.01,enc_auto/64c9d9_ac3389cb8dca4b0eb4943a0256e0c28b.jpg)